Skolens+Strategi

= **IKT STRATEGI** = = =

**(fra verksemdsplanen)** ITU Monitor 2009 viser igjen at ensidig satsing på PC-dekning i skolen ikke er nok. Det er lærernes kompetanse og arbeidsmønster, samt usystematisk skoleledelse som er flaskehalsen i norsk grunnskole i dag (ITU Monitor, 2009) Selv om vi i videregående, i følge den samme rapporten er kommet et godt stykke lenger enn grunnskolen har vi fremdeles en rekke utfordringer foran oss før vi kommer dit hen at alle, både pedagogisk personale og elever, utnytter IKT på en pedagogisk og innovativt måte i læringsarbeidet sitt. I følge Erstad og Quale (2009) er det nødvendig med utvikling av lærerkompetanse og en god ressursfordeling som sikrer både god infrastruktur og faglig gode læringsressurser for å oppnå en hensiktsmessig bruk av IKT som didaktisk redskap. Rapportene fra ITU monitor (2007, 2009) og ny forskning fra høgskolen Stord/Haugesund (Skolefagsundersøkelsen, 2009) viser også at lærernes digitale kompetanse er en forutsetning for systematisk, faglig og pedagogisk bruk av digitale verktøy. I tillegg kommer det frem av rapporten fra ITU monitor (2009) at slik bruk av digitale verktøy har en positiv effekt på både elevenes skoleprestasjoner og deres digitale kompetanse.

Kompetansehevingstiltakene i IKT-planen vår danner utgangspunktet for arbeidet vårt med pedagogisk bruk av digitale verktøy. I denne planen har vi bl.a. lagt fokus på interne kurs (minikurs) og deling av gode digitale læringsressurser (Med Bits og Bytes mot Himlaleite, 2008/2009). Minikurs blir forsøkt avholdt med jevne mellomrom, og det legges til rette for ulikt kursinnhold slik at lærerne kan velge med utgangspunkt i individuelle behov. De digitale læringsressursene samles i en fagbank på LMS’en vår. Hver fagseksjon er ansvarlige for å finne og legge inn 5 ressurser de mener er av god kvalitet med en beskrivelse av denne (bl.a. om innhold, bruk, pedagogisk gevinst). Allikevel ser vi at slike interne, uformelle læringsaktiviteter for å utvikle lærerkompetanse i bruk av IKT, har sine begrensninger. Uformell læring kan føre til en mer privatisert bruk (Cuban, 2001; ITU Monitor, 2007). I tillegg kan viktige områder bli glemt eller nedprioritert. Uformell læring krever i stor grad støtte fra kompetente kolleger, hvis ikke kan misforståelser og feilaktige praksiser bli reprodusert uten at det stilles spørsmål ved dette. Intern opplæring som kollegaveiledning og interne kurs bør derfor struktureres og settes inn i mer organiserte og formaliserte former. Vår strategi fremover blir derfor å videreføre modellen med minikurs, men å sette denne inn i mer strukturerte og organiserte former. Minikursene må holdes jevnlig uten for stort opphold mellom. Det vil bli tilbudt 3 ulike kursmoduler, for grunnleggende, middels og viderekommen bruk av digitale verktøy. Ved hjelp av kartlegging vil alle tilbys den av de 3 modulene som er best tilpasset deres kompetanse, og er forpliktet til å følge de kursene som inngår i modulen. På denne måten får alle et kompetanseløft.

Lisa S

Kilder: HSH | Forskning og utvikling: Forskningsprogram: ECT. Available at: [|__http://www.hsh.no/fou/forskningsprogram/ect.htm__] [Aksessert September 14, 2009]. ITU Monitor 2007 - Skolens digitale tilstand : ITU. Available at: [|__http://www.itu.no/ITU+Monitor+2007+-+Skolens+digitale+tilstand.9UFRnQZp.ips__] [Aksessert September 14, 2009]. ITU Monitor 2009 - Skolens digitale tilstand : ITU. Available at: [|__http://www.itu.no/ITU+Monitor+2009+-+Skolens+digitale+tilstand.9UFRDG0f.ips__] [Aksessert September 14, 2009].